Õpilasprojekti “Roheline kooliõu- atraktiivne õpikeskkond II “ võitja selgunud.
 
Kokkuvõte õpilasprojektist
 “Roheline kooliõu atraktiivne õpikeskkond II “

Õpilasprojektis osales kokku rohkem kui 68 õppeasutust Eestimaa erinevatest piirkondadest. Teabepäeval osalejaid oli Ida- ja Lääne Virumaa, Narva, Harjumaa, Tallinn, Tartu Linn ja Tartumaa, Põlvamaa, Jõgeva maakond, Valga- ja Võrumaa, Pärnu, Pärnumaa ja Läänemaa  koolidest.
Projekti raames korraldatud  4 teabepäeval osales õppeasutuste esindajaid  piirkonniti  alljärgnevalt:
          		Õppeasutusi                                 Õpilasi                    Pedagooge
Ida Eesti                             	 19				14			18
Põhja- Eestis			 13				20			  5
Lõuna- Eestis 			 19       			15			13  
Lääne- Eestis 			 17 				12			12

Kokku                                      68				61			48
Konkursil osalemiseks   registreerus 22 kooli. Paljudes koolides liituti projektitööga ja viidi läbi ka projektitöö koolis, kuid raportit ei  esitatud. Selleks olid koolidel erinevad põhjused.
Tähtaegselt esitati üleriigilisele žüriile 12 nõuetekohaselt vormistatud raportit.

Projektiraporteid hindas žürii koosseisus: 
Tea Hunt  Väike- Õismäe Gümnaasiumi õpetaja  ,
Mari Virro  Eesti Kodukaunistamise  Ühenduse Keskjuhatuse  liige, ajakirja                 “ Maakodu “ toimetaja, 
Eugenie Brusnitsin   A. Tali Sihtkapitali tegevjuht, 
Ott Sarapuu  Eesti Õpilasomavalitsuste Liidu  juhatuse aseesimees,
Lehte Jõemaa   Eesti Õpetajate Liidu juhatuse esimees, Eesti  Kodukaunistamise Ühenduse Keskjuhatuse liige.

Projekt hindajad lähtusid projektis püstitatud teemast, projektiraportile esitatud nõuetest,  üldeesmärkidest ning kooli projektrühma poolt püstitatud eesmärkidest.  Hindamisel arvestati huvitavaid ideid  ja uudsust teemalahenduses, tegevuse seotust  kooli- ja riikliku õppekavaga, õpilasomavalitsuse initsiatiivi ning osalusest projektitöös. Hinnati projektitöö kui õppemeetodi põhimõtteid, raporti sisukust ja vormistust. 
Hindajad valisid välja 3 sisukamat õpilasprojekti ja õiglasema otsuse tegemiseks   külastas komisjon neid koole.  Projektirühmal tuli oma projektitööd esitleda, näidata  kooliümbruses tehtut ja vastata esitatud küsimustele. 
Otsustamisel tuli pidevalt arvestada, võrrelda ja analüüsida erinevaid kriteeriume: õpilaste vanust,  koostööd täiskasvanutega ( õpetajate, koolijuhtkonna ja kohaliku omavalitsusega ),  õpilasomavalitsuse initsiatiivi ning ettevõtlikkust püstitatud eesmärkide teostamise protsessi.

 Roosi kool ( Põlva ) on erivajadustega õpilaste kool.  Projekti eesmärkideks seati  korraharjumuste kujundamist, kooliõue looduslähedust ja hoonesisest rohelust hinnatakse kooli sisekujunduses tähtsaks. Planeeritakse kooliaia rajamist.  Õpilased osalevad  hooldus- ja  korrastustöödes. Väärtushinnangute kujundamise eesmärgil  viidi läbi  heategevuslikke üritusi , mille käigus kogutud raha läheb jätkuvalt kooliümbruse heakorrastamisele ja kujundamisele.
Kääpa Põhikool  (Võrumaa ). Kääpa põhikoolis on traditsiooniliselt tähtsustatud heakorratööd kooliümbruses. Läbi viidud küsitlus projektitööks vajalike ideede leidmiseks andis mõtteid ja ideid Ahtme Gümnaasium. On väga tõsiselt  käivitanud projektitöö põhimõtted ja  selles töös on tunda asjatundlikkust meeskonna mobiliseerimisel: uute ideede genereerimisel ja  head liidritööd kooli õpilaste,  õpetajate ja lastevanemate kaasamisel.
Uhtna Põhikool on  kauni arhitektuuri  ja eeskujulikult heakorrastatud territooriumiga. Projektitöös keskenduti olemasoleva hooldusele õpilaste initsiatiivil. Projektitöö ideede otsimise käigus leiti  aga ikka   uusi ideid, mida ka teostada õnnestus: ehitati lõkkeplats ja suvelillede kastid kooliõuele. Hea meel on tõdeda õpetajate asjalikku juhendamist praktilises töös. Ilumeelt ja esteetilist  ning selle sobitamist projektikohasest kujundust lähtuvalt.
Libatse LAK on loodussõbralik kool. Koolis osatakse hästi teha projektitaotlusi. Koolikollektiiv on kaasatud väga paljudesse erinevatesse loodusprojektidesse ning seega on õppimine koolis kahtlemata huvitav.  Õpetajate  initsiatiiv projektitaotluste esitamisel väärib igati tunnustust.
Ülenurme Gümnaasium. Kool osaleb projektis mitmendat aastat järjest ja  pälvib tunnustust oma  traditsioonilise tegevusega  heakorra ja  kujundustöödel. Ka käesoleval aastal on otsitud uusi ideid  õpikeskkonna kujundamiseks õue ja uued ideed kanduvad koolihoonessegi. Huvitavaks ideedeks võib kujuneda  õpperada “Veesilmast –veekoguni “ .
Kohtla- Järve Pärna Põhikoolil  oli hästi korraldatud konkurss huvitavate ideede genereerimiseks  ja  planeeritud koostöö erinevate huvigruppide vahel. Projekt koosneb väikestest alaprojektidest, mille teostajateks on erinevad klassikollektiivid ja.
osalejateks innukalt ka lapsevanemad.
Projektitöös on rakendatud erinevaid õppemeetodeid, mis on  toetanud õppeprotsessi praktilise käelise tegevusega. Huvitavad ideed: pannoo tähtkujudega, etnograafia nurk, ettevalmistused  enne heakorra hooaega, mis muutis  klassiruumi taimelavaks ja kus on kindlasti olnud huvitav  jälgida lillede tärkamist ja kasvutingimusi. Hiljem kujundati lilledega kooli õue ja aknaid. Õue ehitatud päikesekella  kasutai koolis õppevahendina.
Pärnu Kuninga Tänava Põhikool. Raport koosneb 2 osast. Esimene neist selgitab aastatepikkust ajaloolist uurimustööd ja koolis tehtavat isamaalist kasvatust ning teine osa projektist käsitleb kooli tegevust  aasta rohelistel üritustel. Õpilasüritusi juhtis oskuslikult kooli õpilasomavalitsus. Oma ideede ja  soovidega osaleti  kooliõue planeerimisel ja võimla ehituse kavandamisel. Kooliterritooriumil viidi läbi kevadine suurpuhastus. Kuninga Kooli  õuel toimuv käsitööpäev oli aga põhjalik ja hariv ettevõtmine, millega tegeldi kogu õppeaasta. Projektis on tunda  õpilasomavalitsuse innukust, tegutsemislusti  ja töörõõmu. Heakorra ja  korrastustööd võivad olla nauditavad kui nad on ühiselt kavandatud ja hästi korraldatud.
Raudna Põhikooli (Viljandimaa)  projektitöö käigus on tähelepanu pööratud riigi sümboolikale ja tegeldud oma valla sümboolika tundmaõppimisega. Tähtsal kohal koolis on isamaaline kasvatus. Projekti jaoks leiti palju uusi ideid mida kõiki esimesel korral teostada ei jõutudki. Käesoleva aasta projekt  sõnastati: “Mängi, õpi ja avasta Heimtalis”. Kahtlematult on  huvitavaim idee ehitada ajatelg, millega tähistatakse Eesti tähtsamaid sündmusi.
Vastse- Kuuste Kool (Põlvamaa) õpilasprojekt koosneb paljudest alaprojektidest, mida viisid läbi erinevad klassikollektiivid. Projektitöö käigus määrati ja paigaldati sildid pargipuudele. Rajati kooli lipuväljak ja kujundati see lilledega . “Lehtla ehitamise” projekt algas maketi ehitusest ja mahukad tööd jätkuvad veel edaspidigi. Rajatud “ Turnplats” ja  kiiged  pakuvad võimalusi spordiks ja kehaliseks treeninguks õppe- ja  vahetundides. Ehitati ujuvad lilleklumbid. Õpilaste huvitavaid ja töömahukaid ideid aitasid  teostada õpetajad ja lapsevanemad.
Pärnu Koidula Gümnaasiumi arengukavas  on tähtsustatud  otstarbeka ja ilusa õpikeskkonna kujundamist. Koolijuhtkond on andnud  selleks oma tõhusa panuse. “ Rohelise kooliõue “ õpilasprojekti kaasati asjatundjaid väljastpoolt kooli ja mõttetalgud projektitööks olid  väga sisukad ja  huvitavad. Genereeriti hulgaliselt ideid ja langetati  tegevusteks vajalikke otsuseid. Kogu projektitöö on asjatundlikult planeeritud ja  õppetööga sisukalt integreeritud. Õpilasomavalitsus oli eestvedamisel aktiivne:  gümnaasiumiastmes korraldati elukeskkonda väärtustav konverents. Tehti heakorra ja istutustöid. Projektipäeval õpiti projektitöö põhimõtteid ja genereeriti uusi ideid.
Kooli õpetajaskond on loovalt lähenenud  projektitööle kui õppemeetodile,  teinud tõhusat tööd. Mõttetalgud heatasemeliste õuetundide läbiviimiseks on olnud tulemuslikud: tunnikonspektid väärivad  tunnustust asjatundlikkusega ning eeskujuliku  vormistuse poolest.  Projektiraport on koostatud professionaalselt.
A.	Haava nimeline Pala Põhikool.
Õpilaste ja õpetajate ühiste mõttetalgutega alustati projektitöö ideede leidmist. Moodustati töörühm, kuhu kuulusid õpilasomavalitsus , juhtkond, õpetajad ja kooli aednik.
Alustamiseks oli vaja teadmisi ja selleks  kavandati loengute sari keskkonna ja loodushoiu teemadel, viidi läbi õppereise.  Projekti elluviimiseks otsiti rahalist tuge läbi erinevate projektitaotluste. Tutvuti prügikäitlemisega ja õpiti seda tegema loodussõbralikult nii koolis kui ka  kodus. Praktilise töö käigus rajati pargiteid ja kujundati kooli ümbrust. Heakorratöödeks kulus palju õpilaste töötunde. Tööd teostati õpetajate ja aedniku asjatundlikul juhendamisel. 
Projektitöö tegevus viidi läbi riikliku õppekava nõuetest lähtuvalt, milles ühtlasi seati eesmärgiks ka õppekavas esitatud pädevuste täitmine.  Õpetajad olid lähtunud loominguliselt ja  selliseks õppetööks hoolsalt valmistunud . Välja töötati asjalikke tunnikonspekte, uurimisjuhendeid ja vaatluseks vajalike tööjuhendeid ning  tabeleid.
Projektitööst kokkuvõtete tegemine ja analüüs toimus keskkonnalaagris 28.-29. mail oma kooli territooriumil. Õpilaste hinnang projektitööle oli  tunnustav.

Esitatud projektiraportite põhjal nimetas žürii  3 paremat kooli:
A.	Haava nimeline Pala Põhikool (Jõgevamaa )
      Pärnu Koidula Gümnaasium 
      Vastse- Kuuste Põhikool (Põlvamaa)
     Eraldi tunnustai erivajadustega laste ( Roosi  kooli )  osalust projektis.

Koolide külastuse  ja põhjaliku analüüsi   tulemusena otsustati anda
2002/2003 õ/a  “Eesti kaunima kooli “ tiitel  A. Haava nim Pala Põhikoole.  

Tunnustust väärivad kõik osalejad
Kõikide koolide projektid väärivad tunnustust õpilaste ja õpetajate hea meeskonnatöö poolest. Projektitöö põhimõtted on kahtlematult väärtuseks kooli suhete kujundamise protsessis. Pealehakkamine, ettevõtlikkus ja järjekindlus on  olnud  tähtsad  eesmärkide teostumisel. Sallivus, tolerantsus ja vastastikune mõistmine saab kujuneda väitluste, vaidluste ja otsustuste protsessis ning seda  hinnati ka antud projektis tähtsaks. 
 Need koolid, kes viisid  läbi projektitöö kuid ei jõudnud tegevust dokumenteerida, raportit koostada või ei usaldanud raportit  konkursile lähetada ja need koolid, kellel jäi ressurssi napiks poolel teel on saanud ikkagi kogemuse võrra rikkamaks. 
Kahtlemata on  “Eesti kaunima kooli “ konkurss oma paljude eesmärkidega raske, nõuab  keskendumine  ja kogu koolikollektiivi sihikindlat eesmärgistatud tööd .
Õpilased ise hindavad projektis osalemist ja saadud kogemust omaette väärtuseks. Projektiraportites nimetavad õpilased, et  osalemine projektis oli meeldiv kogemus, mille käigus õpiti palju uut, õppetöö kooliõuel  muutis õppeprotsessi  huvitavaks. Ühistegevus on olnud sihipärane, eesmärgistatud ja nauditav.
Projektiraportitest tõdesime isamaalise kasvatuse ja väärtushinnangute kujundamise  protsessi kui olulist ja tähtsat osa kooli õppe-kasvatustöös. Projektitöös vallandub  avatus ja loovus, paranevad suhted ja koostöö.  Seatud eesmärkide pikaajalisus lubab jätkuvat tööd ka  “Rohelise kooliõue “projekti lõppemise järel. Kinnitust sellele annavad projektiraportid ja mitmete koolide järjepidev osalemine “Eesti kaunima kooli “ konkursil. 
 Jätkuvalt oleks vaja…
Projektitöö probleemiks jääb leida lahendus kooli omanike vastutuse ja initsiatiivi tõstmiseks. Heakorra ning looduskasvatuse tähtsustamist linnakoolide õpilastele.
 Hindav komisjon tegi ettepaneku  jätkata projektitööd ning õiglasem oleks hinnata  koolide saavutusi eraldi koolitüüpide järgi (algkool, põhikool, gümnaasium ja kutseõppeasutus), selleks oleks vaja aga hoopis suuremat auhinnafondi.  Loodus- ja keskkonnakonverentside korraldamine koolis eesmärgiga kooliümbruse heakorrastamiseks ja kujundamiseks   paneb mõtted liikuma ja käed tööle. Kujundusarhitektide abi ja nõuanne  koolidele oleks teretulnud  ning seda  võiks kohalik omavalitsus toetada erialaspetsialistide abil. 
Jätkuvaks võrgustikutöö arendamiseks valitakse pilootkoolid, kellele antakse piirkondliku koordinaatori ja koolitaja roll jätkuvates projektides.
Täname Hasartmängumaksu Nõukogu, Haridus- ja Teadusministeerium ning Eesti Kodukaunistamise Ühenduse Keskjuhatust, kes on  eraldanud vajalikud finantsid projektitöö teostamiseks. Suur tänu headele partneritele, žüriile ja kõikidele koolidele, kes osalesid  projektis “Roheline kooliõu – atraktiivne õpikeskkond II “. 
Kohtume sügisel
Projektitöö kokkuvõte tegemine ja koolide tunnustamine  toimub 19. septembril 2003 Pala Põhikoolis.